JIHOČESKÁ UNIVERZITA V ČESKÝCH BUDĚJOVICÍCH, PŘÍRODOVĚDECKÁ FAKULTA,
KATEDRA BIOLOGIE EKOSYTÉMŮ

Oponentský posudek na magisterskou práci

Název práce: Vliv druhového složení květnatých pásů ve městech na společenstvo opylovačů
Autor: 	Alena Fišerová
Oponent: 			Mgr. Štěpán Janeček, Ph.D.

HODNOCENÍ PRÁCE – OBSAHOVÁ STRÁNKA
název 
( ) dobře vystihuje obsah práce, je věcný a stručný
( ) vystihuje obsah práce, avšak ne zcela jednoznačně, věcně a stručně 
(x ) nevystihuje obsah práce 
cíle a hypotézy 
( ) jasně formulované 
( x) nejasně formulované 
( ) chybí 
úvod a literární přehled 
( ) jasný a přehledný, vztahuje se k zadané problematice a obsahuje dostatečné množství informací, které shrnuje na přiměřené úrovni poznání v dané oblasti; kriticky hodnotí použité informace 
(x ) nepřehledný – nelogicky členěný, bez kritické analýzy, avšak s dostatečným množstvím informací 
( ) příliš stručný (s nedostatečným množstvím podkladů) nebo nevýstižný a ke zpracovávané problematice se vztahuje pouze částečně 
použité informační zdroje založené zejména na 
(x ) původní zahraniční a domácí literatura
( ) učebnice, slovníky a monografie
( ) „šedá literatura“
použitá literatura 
( ) v odpovídajícím rozsahu 
( x) v nedostatečném rozsahu 
materiál a metody 
( ) jasné, přehledné a srozumitelné, nechybí nic podstatného, množství materiálu (pozorování, opakování v prostoru a čase) a použité metody jsou takové, že pomohou splnit vytčené cíle 
( ) jasné a srozumitelné, nechybí nic podstatného, ale množství materiálu je nedostačující 
( ) nesrozumitelné (není možno posoudit adekvátnost použitých metod a materiálu) nebo nedostatečně popsané 
( x) nevhodně zvolené metody, nemohou dát odpověď na vytýčené cíle 
výsledky
( ) vhodně prezentované, odpovídají použité metodice, k vyhodnocení použity vhodné statistické metody, 
( ) zbytečně se opakující výsledky (např. dvojí prezentace v tabulkách i grafech), k vyhodnocení použity vhodné statistické metody 
( ) k vyhodnocení nebyly použity vhodné statistické metody 
( x) prezentace nedostatečná 

interpretace dat (diskuse) 
( ) odpovídající, autor prokázal dobrou znalost studované problematiky, vhodně cituje dostatečné množství literárních zdrojů 
(x ) diskuse dat je nedostatečná (diskuse neodpovídá úrovni a rozsahu uvedených dat) 
( ) daty nepodložená, svým rozsahem neodpovídá zpracovaným datům a údajům, spekulace převládají nad fakty 
závěry 
( ) práce má jasné a jednoznačné závěry, které jsou podloženy a odpovídají na cíle a hypotézy práce 
( x) závěry jsou sice přesné a podložené, ale úplně neodpovídají cílům práce, nebo některé cíle a hypotézy nejsou zmíněny 
( ) závěry nejsou podložené či nevycházejí z předkládané práce 

HODNOCENÍ PRÁCE - FORMÁLNÍ STRÁNKA 
obrázky a tabulky 
( ) přehledné a obsahují dostatečné množství informací 
(x ) nepřehledné, ale obsahují dostatečné množství informací 
( ) nejsou součástí textu
( ) nevyhovující 
text 
( ) formálně dokonalý 
(x ) bez větších formálních nedostatků 
( ) po formální stránce nevyhovující (nemá doporučené členění) 
jazyk 
( ) odpovídá gramatické správnosti, možnostem a zvyklostem používání v odborném textu 
( x) částečně odpovídá gramatické správnosti, možnostem a zvyklostem používání v odborném textu 
( ) neodpovídá gramatické správnosti, možnostem a zvyklostem používání v odborném textu 
literatura 
( ) citována bez chyb, jednotně, citace použité v textu odpovídají seznamu literatury  a způsob citací odpovídá mezinárodním nebo českým normám (méně než 5 chyb na práci) 
(x ) citována s chybami, nejednotně, citace v textu neodpovídají seznamu literatury (chybějící nebo přebývající citace) 
obsažené informace jsou 
( ) pro obor nové nebo rozšiřující poznání a v dostatečném rozsahu, mohou tvořit základ publikace v odborném vědeckém časopise 
( ) pro obor nové, ale samy o sobě nemohou tvořit základ publikace v odborném vědeckém časopise 
( x) jsou cenným potvrzením (aplikací) známých skutečností 
( ) jsou jen opakováním již známých skutečností bez nového přínosu 

V případě potřeby přiložte doplňující komentář. Slovní hodnocení je povinné v případě, že se oponent obhajoby osobně nezúčastní.

doplňující komentář přiložen  ANO (x ) NE ( ) 

Práce splňuje - nesplňuje požadavky kladené na magisterské práce předkládané ne PřF JU,            a proto ji doporučuji – nedoporučuji k obhajobě. 

Práci hodnotím klasifikačním stupněm1 
VÝBORNĚ 	VELMI DOBŘE 	DOBŘE	NEDOSTATEČNĚ 

Datum: 2.1.2022………………			 Podpis oponenta: ………………….. 

Posudek na diplomovou práci Aleny Fišerové „Vliv na druhové složení květnatých pásů ve městech na společenstvo opylovačů“

Předložená práce cílí na zajímavou problematiku květnatých pásů a vliv druhového složení květnatých pásů ve městech na společenstva opylovačů. Přes zajímavé téma má však práce řadu nedostatků, kterým se dále podrobně věnuji. 
Dovolím si konstatovat, že již nadpis práce „Vliv druhového složení květnatých pásů ve městech na společenstvo opylovačů“, který má odrážet hlavní cíl práce, je poněkud zavádějící. Práce neobsahuje žádné manipulativní experimenty, ani neporovnává různá rostlinná společenstva (data ze 6 pásů jsou sloučena do jednoho souboru). Práce tedy vliv druhového složení rostlin na společenstva opylovačů nikterak netestuje. Co je studováno, jsou změny během vegetační sezóny, které jsou zcela jistě dány především fenologií (a to jak rostlin tak opylovačů) a ne změnou druhového složení rostlin.
Úvod:
V úvodu se neustále dokola opakuje několik motivů, což dělá text poněkud nudný. Například v úvodu ke kapitole 2 se čtenář dočte, že problémem ploch se zelení může být intenzivní management, v kapitole 2.1. že “pokud by zatravněné plochy nebyly intenzivně sečeny, diverzita druhů rostlin i hmyzu ve městech by zcela jistě stoupla” a v další kapitole 2.2. že „právě intenzivní seč má za následek rapidní snižování druhů kvetoucích rostlin a tím i skupin opylovačů“.
Naopak v úvodu chybí některé aspekty, kterými se práce zabývá. Například problematika vztahu opylovačů a květních znaků je zmíněna pouze ve dvou větách na začátku kapitoly 3.1.
Některá konstatování by bylo dobré doplnit citací. Například na straně 3: “Bohužel počet druhů, které jsou schopné tolerovat intenzivní seč a konkurenci ostatních rostlin není zdaleka tak vysoký, aby dokázal přilákat dostatečné množství opylovačů a dalšího hmyzu do městské zeleně.“  ...... člověk by mohl oponovat tím, že dostat na intenzivně sečeném trávníku plného jetele plazivého žihadlo od včely není až takový problém.
Některé věty a sekvence vět jsou slohově dosti kostrbaté a/nebo poněkud triviální. Například na straně 3: “Tento fakt je důležitým aspektem pro koloběh ekosystému, který ve vegetaci probíhá.“   Je dobré mít na paměti, že „méně srozumitelný“ text neznamená “více vědecký“ text.
Nebo na straně 5: “Například včely jsou závislé na rostlinách, protože pro ně rostliny představují jediný možný zdroj potravy“...takové konstatování by šlo glosovat povzdechem „Ach ano, všichni jsme na těch rostlinách závislí“
K cílům práce:
Cíl 1: “zjistit, jak se druhové složení mění během sezóny“. Problém je v tom, že druhové složení se asi zas tak moc měnit nebude. Co se mění (a je cílem práce), je kvetení (tj. fenologický stav) jednotlivých druhů. Bohužel když se vrátím k názvu práce “Vliv druhového složení květnatých pásů ve městech na společenstva opylovačů“, problém není jen v nepřesné formulaci. Kvetení je proces daný vnějšími podmínkami stejně tak jako například fenologie hmyzu. Jinak řečeno, například to, že brzy na jaře létá málo opylovačů, nemusí být dáno tím, že kvete málo druhů rostlin, ale třeba tím, že je ještě na aktivaci hmyzu zima, že řada druhů hmyzu ještě nezaložila kolonie (např. čmeláci) atp.
Cíl 5: Zjistit, zda má kosení vliv na regeneraci květů po seči? ......no to asi bude mít. Otázka by měla být formulována jinak.
Na konci úvodu k úvodu (strana 1) je psáno, že cílem této práce je navrhnout optimalizaci výsevné směsi pro pásy. Proč se toto neobjevuje v cílech na konci úvodu? 
Materiál a metody:
strana 11: 4 x 20 m ne 4 x 20m2
strana 9: „Zapisováni byli pouze ti opylovači, kteří skutečně opylovali daný květ“. Asi bych byl trochu opatrnější, kontakt s reprodukčními orgány ještě zcela nedokládá opylování, i když v rozsáhlejších studiích na úrovni společenstev je to často to jediné, od čeho se můžeme odrazit. Lepší by bylo používat výrazy jako „potencionální opylovači“ atp.
strana 9: není zcela jasné, proč byli kromě motýlů odchytáváni i jiní opylovači. 
Proč jsou v tabulce přílohy A uvedeny počty květních jednotek a ne odhad počtu květů. Na straně 9 je přitom uvedeno, že byl počet květů na jednu květní jednotku počítán. 
Úplně nechápu důvody sloučení dat ze všech pásů (tj. rozdílný počet květů a druhové složení rostlin). Vždyť právě rozdíly ve složení jednotlivých pásů by mohli dát odpověď na hlavní otázku, která je obsažena v názvu práce.
Domnívám se, že hodnocení znaků květů mohlo být pojato trochu podrobněji. Jistě by se daly zkoumat jednotlivé znaky, které jsou součástí teorie polinačních syndromů (jako je barva, produkce nektaru, přítomnost a délka květní trubky atd.).  Mimo to použité kategorie jsou značně nekonzistentní, co se týká jejich definic. Vzhledem k tomu, že většina kategorií je založena na tvaru květu, je pro mne dost nepochopitelná kategorie „s pylem“. Znamená to snad, že ostatní květy nemají pyl? Nebo že ho mají méně?
Statistické analýzy: není zcela zřejmé, jaká data byla použita pro CCA. Do analýz šla matice rostliny x opylovači, přičemž v jednotlivých polích matice byly počty pozorování? Jestli to bylo tak, jak byly poté použity rostlinné druhy jako kovariáty?
Výsledky:
“Změny ve složení opylovačů na pásmech během sezóny 2020“  by asi bylo dobré kromě relativních četností prezentovat formou grafu i četnosti absolutní. Text kapitoly je psán tak, že není zcela jasné, zda se vztahuje ke grafům ukazujícím relativní zastoupení jednotlivých hmyzích skupin nebo k jejich absolutním pozorovaným počtům. 
Pro znázornění kvetení jednotlivých rostlin během roku (kapitola 7.3) by byly mnohem informativnější klasické diagramy, kde na ose x je průběh roku (datum) a na ose y abundance květů. Z ordinačních diagramů (Graf 4 a Graf 5) není patrné od kdy do kdy a jak moc dané druhy kvetou. Jsou také druhy, jejichž kvetení se vyznačuje více vrcholy během roku (např. rostliny krátkého dne kvetoucí na jaře a na podzim), což by v použitých grafech nebylo patrné.
Proč se na Obrázku 2 zužují “interakční linky“ směrem k rostlinám?
Diskuze: 
Diskuze má prvky úvodu, neboť se do velké míry zabývá tématy, kterými se samotná práce přímo nezabývala (tj. nekonfrontuje se literatura s výsledky práce). Mezi taková témata patří třeba vliv okolí transektů, diverzita rostlin na transektu, jak se hmyzu daří ve vysokých travních porostech atp.
Jak správně autorka uvádí, problém při odhadu abundance můr je absence večerního a nočního pozorování. Diskuze dalších možných příčin, proč bylo pozorováno málo můr, je pak bezpředmětná.
Na straně 21 uvádíte, že vzácný ohniváček černočárný využívá jako živné rostliny širolisté šťovíky, což by mělo být respektováno při přípravě směsí. Naopak na straně 8 uvádíte, že Rumex obtusifolius je z pásů odstraňován, protože se lidem nelíbí. Jak tedy tento rozpor v praxi řešit?
Jaký je obecně vztah ohniváčka k městskému prostředí? Jeho výskyt nebude asi zas tak vzácný viz Strauss M., Fiedler K., Franze M., Wiemers M. 2012: Habitat and host plant use of the Large Copper Butterfly Lycaena disparin an urban environment. Journal of Insect Conservation 16: 709-721.
Úplně nechápu, jakou je výhodou, že se abundance pestřenek zvyšuje s větší plochou orné půdy kolem pásů (strana 22). Mohla by to autorka vysvětlit?
Na straně 22 autorka uvádí, že je důležité, aby ve výsevné směsi bylo obsaženo co nejvíce druhů z různých čeledí. Znamená to tedy, že nejlepší směsí je směs ze všech původních druhů ČR (prosím berte to jako nadsázku, ale doporučení “co nejvíce druhů“ mi nepřijde úplně praktické.)
Strana 23, co to znamená větší hustota polinačních syndromů?
Závěrem: I přes mnoho nedostatků považuji téma práce za důležité a autorka jistě odvedla v terénu velký kus práce. Bylo by se však potřeba při psaní více zamyslet a prezentovat to, co se doopravdy dělalo, tj. popis společenstev opylovačů na květnatých pásech během vegetační sezóny, plus některé další testy (vliv tvaru květů nebo regenerace rostlin). 

Štěpán Janeček                                                                                                                    V Třeboni 3.1.2022