JIHOČESKÁ UNIVERZITA V ČESKÝCH BUDĚJOVICÍCH, PŘÍRODOVĚDECKÁ FAKULTA,
KATEDRA BIOLOGIE EKOSYSTÉMŮ

Oponentský posudek na bakalářskou práci

Název práce: 	Účelové rybí hospodaření na vodárenské nádrži Římov
Autor: 	Anna Kučerová	
Oponent: 		Mgr. Milan Říha, Ph.D.		

 
FORMA PRÁCE: 
( ) rešeršní (R)
(x) experimentální (E)  hodnocení kvality literárního přehledu by mělo tvořit základ hodnocení (75% )
( ) projekt (P)

HODNOCENÍ PRÁCE – OBSAHOVÁ STRÁNKA
název (R;E;P)
(x) dobře vystihuje obsah práce, je věcný a stručný
( ) vystihuje obsah práce, avšak ne zcela jednoznačně, věcně a stručně 
( ) nevystihuje obsah práce 
 cíle a hypotézy (R;E;P) 
( ) jasně formulované 
(x) nejasně formulované 
( ) chybí 
úvod a literární přehled (R;E;P)
( ) jasný a přehledný, vztahuje se k zadané problematice a obsahuje dostatečné množství informací,     které shrnuje na přiměřené úrovni poznání v dané oblasti; kriticky hodnotí použité informace 
( ) nepřehledný – nelogicky členěný, bez kritické analýzy, avšak s dostatečným množstvím informací 
(x) příliš stručný (s nedostatečným množstvím podkladů) nebo nevýstižný a ke zpracovávané problematice se vztahuje pouze částečně 
 použité informační zdroje založené zejména na (R;E;P)
(x) původní zahraniční a domácí literatura
( ) učebnice, slovníky a monografie
( ) „šedá literatura“
použitá literatura (R;E;P)
(x) v odpovídajícím rozsahu 
( ) v nedostatečném rozsahu 
materiál a metody (E)
(x) jasné, přehledné a srozumitelné, nechybí nic podstatného, množství materiálu (pozorování, opakování v prostoru a čase) a použité metody jsou takové, že pomohou splnit vytčené cíle 
( ) jasné a srozumitelné, nechybí nic podstatného, ale množství materiálu je nedostačující 
( ) nesrozumitelné (není možno posoudit adekvátnost použitých metod a materiálu) nebo nedostatečně popsané ( ) nevhodně zvolené metody, nemohou dát odpověď na vytýčené cíle 
 výsledky (E)
( ) vhodně prezentované, odpovídají použité metodice, k vyhodnocení použity vhodné statistické metody, 
(x) zbytečně se opakující výsledky (např. dvojí prezentace v tabulkách i grafech), k vyhodnocení použity vhodné statistické metody 
( ) k vyhodnocení nebyly použity vhodné statistické metody 
( ) prezentace nedostatečná 
interpretace dat (diskuse) (E)
(x) odpovídající, autor prokázal dobrou znalost studované problematiky, vhodně cituje dostatečné množství literárních zdrojů 
( ) diskuse dat je nedostatečná (diskuse neodpovídá úrovni a rozsahu uvedených dat) 
( ) daty nepodložená, svým rozsahem neodpovídá zpracovaným datům a údajům, spekulace převládají nad fakty 
návrh experimentu (P)
(x) jasný a přehledný, realizovatelný
( ) jasný a přehledný, obtížně realizovatelný
( ) nesrozumitelný, nerealizovatelný
shrnutí projektu (P)
(x) dostatečné, srozumitelné a výstižné
( ) nedostatečné
aplikace do praxe (P)
(x) je uvedena
( ) není uvedena
závěry (R;E;P) 
(x) práce má jasné a jednoznačné závěry, které jsou podloženy a odpovídají na cíle a hypotézy práce 
( ) závěry jsou sice přesné a podložené, ale úplně neodpovídají cílům práce, nebo některé cíle a hypotézy nejsou zmíněny 
( ) závěry nejsou podložené či nevycházejí z předkládané práce 

HODNOCENÍ PRÁCE - FORMÁLNÍ STRÁNKA (R;E;P)
obrázky a tabulky 
( ) přehledné a obsahují dostatečné množství informací 
(x) nepřehledné, ale obsahují dostatečné množství informací 
( ) nejsou součástí textu
( ) nevyhovující 
text 
(x) formálně dokonalý 
( ) bez větších formálních nedostatků 
( ) po formální stránce nevyhovující (nemá doporučené členění) 
jazyk 
(x) odpovídá gramatické správnosti, možnostem a zvyklostem používání v odborném textu 
( ) částečně odpovídá gramatické správnosti, možnostem a zvyklostem používání v odborném textu 
( ) neodpovídá gramatické správnosti, možnostem a zvyklostem používání v odborném textu 

literatura 
(x) citována bez chyb, jednotně, citace použité v textu odpovídají seznamu literatury  a způsob citací odpovídá mezinárodním nebo českým normám (méně než 5 chyb na práci) 
( ) citována s chybami, nejednotně, citace v textu neodpovídají seznamu literatury (chybějící nebo přebývající citace) 

V případě potřeby přiložte doplňující komentář. Slovní hodnocení je povinné v případě, že se oponent obhajoby osobně nezúčastní.
Doplňující komentář přiložen  ANO (x) NE ( ) 

Práce splňuje - nesplňuje požadavky kladené na bakalářské práce předkládané na PřF JU,            a proto ji doporučuji k obhajobě. 

Práci hodnotím klasifikačním stupněm2 
VÝBORNĚ 

Datum: ………………					 Podpis oponenta: ………………….. 

Oponentský posudek
Bakalářské práce Anny Kučerové: Účelové rybí hospodaření na vodárenské nádrži Římov, 2023, 102 str.
Bakalářská práce Anny Kučerové je rozčleněna na rešeršní a praktickou část. V rešeršní části shrnuje smysl, princip a praktické využití řízení rybí obsádky na vodárenských nádržích. V praktické části potom hodnotí velikost populace dravých druhů ryb, a dále vliv a úspěšnost  jejich vysazování na vodárenské nádrži Římov. Praktická část práce vychází z rozsáhlých dat získaných při současných projektech Biologického Centra AVČR, které mají za cíl zefektivnit biomanipulační opatření na vodárenských nádržích. 
Práce, a to především její rešeršní část má dobrou úroveň. Pozitivně hodnotím především autorčinu snahu zahrnout co nejvíce údajů o cílových druzích i o nádržích obecně. V práci je uvedeno téměř 340 literárních zdrojů. I přes toto množství práce neztratila přehlednost a srozumitelnost.  Text je čtivý bez většího množství gramatických chyb. Je tedy velice dobrým zdrojem informací pro další práci autorky i případných zájemců o toto téma. Ač mám výhrady k praktické části (viz níže), tak oceňují autorčinu snahu o hodnocení údajů z řady lovných prostředků a mnohdy ne zcela jednoduché vysvětlení někdy i protichůdných výsledků. Věřím, že po dopracování by mohla tato část být dobrým podkladem pro další práci autorky. 
K práci mám několik výhrad:
1. Úvod každé práce by měl obsahovat, co práce řeší a proč. Měl by dát podklad pro pochopení cílů práce. Zde tyto dvě základní informace chybí a úvod je velice obecný úvod o vodě a jejím využití. Vzhledem k cílům práce a její praktické části, bych čekal v úvodu větší důraz na vodní nádrže a problematiku jejich managementu.
2. Hypotézy práce nejsou velice dobře navrženy a měly být podpořený údaji z literární rešerše či z úvodu. Ač je literární rešerše rozsáhlá, tak informačně nepokrývá ani jednu z hypotéz. Nejsou v ní předchozí zjištění o použití odhadů pro stanovení velikosti populace u cílových druhů (hypotéza 1).  Nejsou v ní žádné údaje o lovných prostředcích a jejich velikostní a druhové selektivitě (hypotéza 2). Chybí i obecné informace o vysazování dravých druhů a jeho účinnosti (pouze hodnocena biomanipulační vhodnost u jednotlivých druhů; hypotéza 3).
3. Praktická část a prezentace jejich výsledků by mohla být provedena lépe. Výpočet odhadu velikosti populace je proveden dle jednoduchého vzorce Schnabelové. Což je v pořádku, ale data pro tento výpočet jsou založena na zpětném odlovu individuálně značených ryb. Je tak možné použití i složitějších a přesnějších modelů odhadu velikosti populaci, např. Jolly-Seber modely. Ty by mohly poskytnout nejen spolehlivější výsledky, ale i další populační parametry. I při použití jednoduchého vzorce Schnabelové měl být uveden výpočet spolehlivosti odhadu, ze které by bylo možné určit míru nejistoty při stanovování velikosti populace (což je důležité především při nízkých množstvích zpětně odlovených ryb, jako v tomto případě). Porovnání efektivity lovných prostředku pouze na základě množství odlovených ryb bez jakéhokoliv ohledu na jejich lovné úsilí není správné. Většinu tabulek by bylo vhodnější prezentovat ve formě grafů a ocenil bych sumární graf zobrazující odhady všech druhu, pro jejich vzájemné srovnání.     
Otázky na autorku: 
Jak byl zohledněn několikanásobné ulovení označeného jedince v použitém mark-recapture odhadu?
Do výpočtu byli zařazení pouze jedinci v určitém velikostním rozmezí, co ž je v pořádku. Avšak informaci o této skutečnosti jsem našel pouze v popiscích sumárních tabulek a nenašel jsem, jak bylo toto velikostní rozmezí definováno? 
Proč nebyly do analýzy zahrnuty i data z dřívějších let? 
Co si autorka myslí o účinnosti vysazování dravých druhů jako biomanipulačního opatření, a to především v kontextu k dalším biomanipulačním i jiným protieutrofizačním opatřením?

I přes tyto výhrady hodnotím předloženou bakalářskou práci jako zdařilou a doporučuji k obhajobě. Vzhledem k dobrému zvládnutí rešeršní části hodnotím stupněm výborně. 

Měně podstatné připomínky (především pro autorku a její budoucí texty):
Literární rešerše: 
-	Funkce nádrže je zadržení vody za  nějakým účelem …
-	V ČR není žádné větší přirozené jezero 
-	Velkých přehrad dle uvedené definice je přibližně kolem 70 ne přes 100
-	Za zmínku by stály i nově vybudovaná vodní tělesa
-	V kapitole 3.1.1 vodárenské nádrže je popsána eutrofizace. Myslím, že problém eutrofizace by měl mít vlastní kapitolu neb se nejedná pouze o problém přehradních nádrží
-	Planktonožravé ryby dominují i v mezotrofních a oligotrofních systémech. V eutrofních systémech není problém jejich dominance, ale jejich vysoká početnost, která podstatně redukuje denzitu velkého filtrujícího zooplanktonu. 
-	Efekt biomanipulace na snížení koncentrace celkového fosforu není velká, především v našich hlubokých nádržích, protože sama o sobě neřeší hlavní problém, a to vstupy živin z povodí.
-	Kapitola 3.2 – byl by dobrý krátký úvodní odstavec vyjmenovávající dravé druhy využívané k biomanipulaci
-	Pstruhovité ryby byly jako biomanipulační druh vysazovány ve většině našich nádrží. Avšak  praxe ukázala, že nejsou vhodné pro biomanipulační využití. 
Materiál a metodika
-	Není nutné uvádět detaily o ochranném pásmu
-	Z kapitoly značen ryb není jasné, že práce hodnotí pouze ryby označené PIT tagy 
-	Popis funkce lovných zařízení měl být v literární rešerši 
-	Tabulky nejsou příliš informativní a měly by mít kondenzovanou podobu 
Výsledky
-	U názvu druhů by měly být při jejich první zmínce uveden i latinský název
-	Myslím, že hodnocení počtu chycených druhů na jednotlivých lokalitách bylo zbytečné, protože nesleduje hlavní cíle práce a výsledky nejsou příliš přesvědčivé. 
Diskuze
-	Diskuze by měla začínat výčtem výsledků a poté postupovat chronologický dle pořadí jednotlivých hypotéz. 
-	Bolen – velké množství chycených malých bolenů do tralů může souviset s rekcemi ryb na síťovinu, kdy síťovina nahání ryby do tralu a ryby se nesnaží oky proplout 
-	Candát – uvedeno, že candát preferuje volnou vodu a v další větě je napsáno, že optimální místo pro candáta jsou písčité mělčiny. Jak to tedy je?
-	Vysazování  - vliv vysazování na ryby měl  být v literární rešerši
-	Oplocení nádrži je nereálné – vzhledem k jejich velikosti a také může mít značný vliv na terestrické organismy