JIHOČESKÁ UNIVERZITA V ČESKÝCH BUDĚJOVICÍCH, PŘÍRODOVĚDECKÁ FAKULTA,
KATEDRA BIOLOGIE EKOSYSTÉMŮ

Oponentský posudek na bakalářskou práci

Název práce: 	Dostupnost dusíku v půdách horských smrčin v závislosti na obnově lesa po disturbanci lýkožroutem
Autor: 	Adéla Šimková	
Oponent: 				Jiří Kaňa

 
FORMA PRÁCE: 
( ) rešeršní (R)
( ) experimentální (E)  hodnocení kvality literárního přehledu by mělo tvořit základ hodnocení (75% )
(X) projekt (P)

HODNOCENÍ PRÁCE – OBSAHOVÁ STRÁNKA
název (R;E;P)
(X) dobře vystihuje obsah práce, je věcný a stručný
( ) vystihuje obsah práce, avšak ne zcela jednoznačně, věcně a stručně 
( ) nevystihuje obsah práce 
 cíle a hypotézy (R;E;P) 
(X) jasně formulované 
( ) nejasně formulované 
( ) chybí 
úvod a literární přehled (R;E;P)
(X) jasný a přehledný, vztahuje se k zadané problematice a obsahuje dostatečné množství informací,     které shrnuje na přiměřené úrovni poznání v dané oblasti; kriticky hodnotí použité informace 
(X) nepřehledný – nelogicky členěný, bez kritické analýzy, avšak s dostatečným množstvím informací 
( ) příliš stručný (s nedostatečným množstvím podkladů) nebo nevýstižný a ke zpracovávané problematice se vztahuje pouze částečně 
 použité informační zdroje založené zejména na (R;E;P)
(X) původní zahraniční a domácí literatura
( ) učebnice, slovníky a monografie
( ) „šedá literatura“
použitá literatura (R;E;P)
(X) v odpovídajícím rozsahu 
( ) v nedostatečném rozsahu 
materiál a metody (E)
( ) jasné, přehledné a srozumitelné, nechybí nic podstatného, množství materiálu (pozorování, opakování v prostoru a čase) a použité metody jsou takové, že pomohou splnit vytčené cíle 
( ) jasné a srozumitelné, nechybí nic podstatného, ale množství materiálu je nedostačující 
( ) nesrozumitelné (není možno posoudit adekvátnost použitých metod a materiálu) nebo nedostatečně popsané ( ) nevhodně zvolené metody, nemohou dát odpověď na vytýčené cíle 
 výsledky (E)
( ) vhodně prezentované, odpovídají použité metodice, k vyhodnocení použity vhodné statistické metody, 
( ) zbytečně se opakující výsledky (např. dvojí prezentace v tabulkách i grafech), k vyhodnocení použity vhodné statistické metody 
( ) k vyhodnocení nebyly použity vhodné statistické metody 
( ) prezentace nedostatečná 
interpretace dat (diskuse) (E)
(X) odpovídající, autor prokázal dobrou znalost studované problematiky, vhodně cituje dostatečné množství literárních zdrojů 
( ) diskuse dat je nedostatečná (diskuse neodpovídá úrovni a rozsahu uvedených dat) 
( ) daty nepodložená, svým rozsahem neodpovídá zpracovaným datům a údajům, spekulace převládají nad fakty 
návrh experimentu (P)
( ) jasný a přehledný, realizovatelný
( ) jasný a přehledný, obtížně realizovatelný
( ) nesrozumitelný, nerealizovatelný
shrnutí projektu (P)
(X) dostatečné, srozumitelné a výstižné
( ) nedostatečné
aplikace do praxe (P)
(X) je uvedena
( ) není uvedena
závěry (R;E;P) 
( ) práce má jasné a jednoznačné závěry, které jsou podloženy a odpovídají na cíle a hypotézy práce 
( ) závěry jsou sice přesné a podložené, ale úplně neodpovídají cílům práce, nebo některé cíle a hypotézy nejsou zmíněny 
( ) závěry nejsou podložené či nevycházejí z předkládané práce 

HODNOCENÍ PRÁCE - FORMÁLNÍ STRÁNKA (R;E;P)
obrázky a tabulky 
(x) přehledné a obsahují dostatečné množství informací 
( ) nepřehledné, ale obsahují dostatečné množství informací 
( ) nejsou součástí textu
( ) nevyhovující 
text 
( ) formálně dokonalý 
(x) bez větších formálních nedostatků 
( ) po formální stránce nevyhovující (nemá doporučené členění) 
jazyk 
(x) odpovídá gramatické správnosti, možnostem a zvyklostem používání v odborném textu 
(x) částečně odpovídá gramatické správnosti, možnostem a zvyklostem používání v odborném textu 
( ) neodpovídá gramatické správnosti, možnostem a zvyklostem používání v odborném textu 

literatura 
( ) citována bez chyb, jednotně, citace použité v textu odpovídají seznamu literatury  a způsob citací odpovídá mezinárodním nebo českým normám (méně než 5 chyb na práci) 
( ) citována s chybami, nejednotně, citace v textu neodpovídají seznamu literatury (chybějící nebo přebývající citace) 

V případě potřeby přiložte doplňující komentář. Slovní hodnocení je povinné v případě, že se oponent obhajoby osobně nezúčastní.
Doplňující komentář přiložen ANO (x) NE ( ) 

Práce splňuje - nesplňuje požadavky kladené na bakalářské práce předkládané na PřF JU,            a proto ji doporučuji – nedoporučuji k obhajobě. 

Práci hodnotím klasifikačním stupněm2 
VÝBORNĚ 	VELMI DOBŘE 	DOBŘE	NEDOSTATEČNĚ 

Komentář: 

Práce je navržena tak, aby využila potenciál probíhajících výzkumů v šumavských lesních povodích. Autorka tak dostala příležitost přičichnout k aktuálním výzkumům a seznámit se s různými zákoutími cyklu dusíku, kterým se věnuje literární rešerše. Ta je dostatečně obsáhlá a podařilo se ji zaměřit k deklarovanému cíli. Mohu tak konstatovat, že se autorka úkolu zhostila se ctí. Samozřejmě, rešerše by mohla být místy trochu líp uspořádaná, informace jsou někdy podávány přeházeně (například o frakcích opadu a jejich rozkladu). Počet použitýh literárních zdrojů je víc než dostatečný, navíc se jedná z drtivé většiny o původní studie.  

V textu nacházím místy drobné nedostatky v textu (např. použití desetinné tečky místo čárky) nebo podivné formulace:

„Smrčiny mohou růst přirozeně i v nižších polohách, např. v chladnějších a vlhčích propastech nebo údolích...“ O jakých propastech je řeč?

„Rostlina prokaryotickému organismu dodá energii v podobe adenosintrifosfátu (ATP)“ Opravdu rostlina dodává rovnou ATP?

Obr. 4: Zjednodušený cyklus dusíku v terestrickém ekosystému. – podle legendě červená šipka označuje imobilizaci dusíku, ale nezdá se mi, že by všechny červené šipky skutečně naznačovaly imobilizaci. 

Str. 13 Moc se mi nelíbí termín „rozložení dusíku“.
Str. 13 „Naopak celková biomasa mikroorganismu v pude narustá (Kopáček et al., 2015).“ Jsem si téměř jistý, že o tomhle se v odkazovaném článku nepíše. Dále na straně podobně 17 cituje tutéž studii (spolu s jednou mojí starší) v souvislosti se změnami mikrobiálních charakteristik půdy, na které tyto studie zaměřeny nejsou.
Str. 15 Odkaz „Šantrůčková & Vrba (2010)“ není v seznamu literatury (nejsem si jistý, zda vůbec existuje...)
Místy by bylo potřeba víc se držet správného vyjadřování, jako například v závěru, kde autorka píše „Z dostupné literatury vyplynulo, že N je v půdách lesů napadeném lýkožroutem několikanásobně vyšší než v lesích nedisturbovaných.“

Projektová část mi dává smysl, i když mě nejprve trochu zmátl rozpočet, jehož hodnocení by ale nemělo být součástí klasifikace. Měl jsem nejdřív trochu problém vyznat se v úvazcích.

Otázky: 

„V další fázi regenerace lesa po disturbanci, která se nazývá fáze dorůstání, začíná smrk vytvářet nové patro stromů s převážně homogenní strukturou. V důsledku konkurence jednotlivých stromů však postupně dochází k redukci homogenity. Tato fáze vývoje lesa je fáze velmi kritická, protože les je náchylný k novému narušení.“ Z čeho vyplývá ta zvýšená náchylnost?
(Text pokračuje: „Pokud přijde disturbance znovu, les se vrací zpět do stavu, ve kterém byl v první fázi obnovy (Obr. 7). Když se během 100 let nedostaví další disturbance, tak vývoj lesa pokračuje.“ Řekl bych, že se vývoj lesa pokračoval i během těch sta let...)

Autorka píše: „Informace o dostupnosti dusíku v půdách, velikosti mikrobiální biomasy a rychlosti mineralizace N a nitrifikace v jednotlivých vývojových stádiích lesa (data o stavu vegetace) mohou být vhodné pro nastavení vhodného managementu i hospodářských lesů a budoucí lesnickou praxi (např. management po kácení, volba druhové skladby lesa, přihnojování sazenic apod.). Dále mohou být důležité pro výuku a pochopení chování lesních ekosystémů.“ 
Chtěl bych se proto zeptat, jakou „situaci s dusíkem v půdě“ považuje z hlediska lesnické praxe (případě z hlediska celého ekosystému) za potenciálně nežádoucí, a jakou lesnickou praxí (jakým opatřením) by jí řešila (případně jí předcházela).

Datum: ………………					 Podpis oponenta: …………………..