JIHOČESKÁ UNIVERZITA V ČESKÝCH BUDĚJOVICÍCH, PŘÍRODOVĚDECKÁ FAKULTA,
KATEDRA BIOLOGIE EKOSYTÉMŮ

Oponentský posudek na magisterskou práci

Název práce: Model přežívání smrku ztepilého v podmínkách gradace lýkožrouta smrkového
Autor: 	Bc. Nikola Ondřichová
Oponent: 			Ing. Vojtěch Čada, Ph.D.

Diplomová práce Nikoly Ondřichové řeší vysoce aktuální téma přežívání smrku ztepilého v podmínkách gradace lýkožrouta smrkového. Snaží se odhalit environmentální proměnné přispívající k přežití horských smrků v podmínkách intenzivní gradace lýkožrouta. To považuji za zajímavý a neotřelý pohled na tuto problematiku, kde většina prací řešila spíše faktory, které přispívají k odumírání smrků v podmínkách počínající gradace. Nedávné studie zároveň prokázaly, že vliv environmentálních faktorů na mortalitu smrků a chování lýkožroutů se v různých fázích gradace mění. Proto může tato práce přinést nové poznatky ohledně vlivu prostředí na mortalitu smrků a gradaci lýkožrouta smrkového. Problémem, se kterým se tato studie, stejně jako všechny další podobné studie, potýká při interpretaci výsledků, je neschopnost rozlišení kauzálních vztahů od prostých korelací studovaných proměnných v důsledku vztahu s jinou, netestovanou, proměnnou.

Název práce je stručný, jasný a výstižný. Cíl práce je jasně formulovaný, i když by mohl být konkrétnější tak, aby bylo jasné, co přesně se v práci řeší. Hypotézy práce jsou méně jasné. Zejména druhá část hypotézy 2 týkající se ochrany přežívajících smrčin okolním odumřelým porostem nebyla v práci testována.
Celá práce (jmenovitě zejména rešerše a diskuze) je založena na velmi vysokém množství literárních zdrojů, z nichž většinu tvoří aktuální vědecká literatura v podobě odborných článků. Struktura textu je přehledná a logická, po formální stránce odpovídá požadavkům na vědecký text. Citování zdrojů je bezchybné.
Rešerše literatury obsahuje popis obecných záležitostí týkajících se podmínek prostředí, které ovlivňují lesní porosty a stromy, a dále obecný popis problematiky lesních disturbancí. Text dobře popisuje základní znalosti vztahující se k dané problematice. Není v něm však plně využita velká šíře použitých literárních zdrojů. Z mého pohledu je text rešerše příliš obecný a povrchní. Neobsahuje tak příliš konkrétních informací jdoucích do hloubky řešené problematiky. Řada tvrzení není detailně vysvětlena, a proto je text místy nejasný. Rešerše neobsahuje příliš konkrétních informací vztahujících se k cíli práce, tj. působení lýkožrouta na smrky, obranyschopnosti smrků, nebo fyziologie smrku. Celkově však rešerše splňuje svoji funkci a uvádí čtenáře do řešené problematiky.
Metodika práce jednoznačně odpovídá vytčenému cíli. Množství a kvalita dat i provedené analýzy splňují požadavek na publikovatelnost výsledků v recenzovaném odborném časopise. Data byla rozebrána komplexně z různých úhlů. Vhodně zvolené metodice odpovídají i kvalitní výsledky práce. Metodice a výsledkům práce nelze po praktické stránce nic vytknout. Celkově práce splňuje svůj cíl.
V průběhu celé práce snižují dobrý dojem a srozumitelnost stylistické a gramatické chyby a nejasnosti v použitých termínech. Příkladem je použití termínu „porost“. Autorka často píše o „přežívání porostů“ apod. Termín porost není definován a ani z metodiky není zřejmé s jakým prostorovým rozlišením se pracovalo. Běžně bych si termín porost vykládal jako nějakou větší (několikahektarovou) plochu zarostlou stromy. Na základě čtení mezi řádky a znalosti území ale soudím, že v této práci je termín porost použit spíše ve smyslu malých skupin stromů, či jednotlivců?
V metodice by měl být lépe oddělen sběr dat o vysvětlované proměnné (odumřelé a živé plochy lesa) a vysvětlujících environmentálních proměnných. V obou případech by ke srozumitelnosti opět přispěly některé detaily. Např. z jakých roků pocházejí snímky, pomocí nichž se dělaly analýzy odumřelých a přeživších ploch lesa? Jak konkrétně byla zhodnocena půdní vlhkost v datech Bufkové (2006)? Není mi jasné, co je „směrnice získaná z družicových snímků…“? Co bylo ve statistických analýzách považováno za jedno pozorování, tj. čemu odpovídal jeden řádek v tabulce s daty exportované z programu ArcGIS? Detailnější popis použitých stupňů přirozenosti, případně jaký mají tyto stupně význam v podmínkách horské smrčiny, pokud se zjišťovaly na základě toho, jak odpovídá druhové složení lesa předpokládanému přirozenému složení (předpokládám, že v těchto podmínkách dominuje v hospodářských i v přirozených lesích smrk)?
V diskuzi autorka prokázala dobrou znalost studované problematiky. Interpretace získaných výsledků jsou logické, odpovídají výsledkům práce a aktuálním poznatkům v dané problematice. Autorka vhodně cituje dostatečné množství literárních zdrojů. Diskuze odpovídá kvalitní diplomové práci.
K dokonalosti diskuzi chybí širší záběr, provázanost a snaha o nalezení alternativních vysvětlení získaných výsledků. Domnívám se např., že stromy na více podmáčených stanovištích mohly přežít gradaci lýkožrouta nejen díky tomu, že netrpěli suchem (korelace nemusí znamenat kauzální vztah), ale také díky tomu, že struktura lesa na těchto místech je jiná (může být řidší, díky čemuž mohou mít stromy dlouhé koruny, stromy mohou mít menší vzrůst, nižší věk apod.) než na běžných stanovištích. Stromy v horských smrčinách jsou obecně limitovány spíše teplotami, než srážkami (vlhkostí). V diskuzi mi nejsou dále jasné interpretace ohledně toho, že odumřelý les může fungovat jako bariéra pro šíření lýkožrouta (na čem je toto tvrzení založené), jak nedostatek živin snižuje pravděpodobnost přežití (např. právě rašelinné půdy jsou živinově chudé), jak stupeň přirozenosti ovlivňuje pravděpodobnost napadení kůrovcem (v podmínkách horské smrčiny, kde se v každém případě téměř výlučně vyskytuje smrk) nebo jak mohou cesty fungovat jako koridor pro šíření lýkožrouta.

Diplomová práce Nikoly Ondřichové splňuje požadavky kladené na magisterské práce předkládané na PřF JU, a proto ji doporučuji k obhajobě. Práce splnila stanovený cíl a přinesla nové zajímavé poznatky ohledně charakteristik prostředí, které ovlivňují přežívání smrků v podmínkách intenzivní gradace lýkožrouta. Domnívám se, že práce potvrzuje předpoklad, že strukturní a stanovištní heterogenita zvyšuje odolnost smrkových lesů k narušení lýkožroutem.

Z důvodu zmíněných drobných nedostatků práci hodnotím klasifikačním stupněm 
VELMI DOBŘE 

Otázky k obhajobě:
Jakým způsobem konkrétně ovlivňuje sucho obranyschopnost smrku vůči napadení lýkožroutem? Smrky se proti lýkožroutovi brání zalíváním jejich závrtů pryskyřicí, jak může množství uvolněné pryskyřice ovlivnit sucho?

Nejsilnější vztah s přežitím/nepřežitím smrků měla edafická kategorie. Mohl být tento výsledek způsoben tím, že se jedná o kategoriální proměnnou a že přežití/nepřežití má s kontinuálními proměnnými nelineární vztah? Případně jak jinak si tento výsledek vysvětlujete?

Jsou disturbance v horských smrčinách způsobené lýkožroutem přirozenou součástí těchto lesů (tvrzení ze strany 5), nebo jsou pro tyto porosty jednou z nejhorších biotických hrozeb (tvrzení ze strany 12)? Vidím v těchto tvrzeních rozpor. Můžete vysvětlit Váš pohled na věc?

Datum: 30.6.2020					 Podpis oponenta: …………………..