JIHOČESKÁ UNIVERZITA V ČESKÝCH BUDĚJOVICÍCH, PŘÍRODOVĚDECKÁ FAKULTA,
KATEDRA BIOLOGIE EKOSYSTÉMŮ

Oponentský posudek na magisterskou práci

Název práce: Hodnocení obsahu vody v odumřelých kmenech smrku ztepilého v NP Šumava
Autor: 	Chromčák Tomáš
Oponent: 		Zenáhlíková Jitka	

HODNOCENÍ PRÁCE – OBSAHOVÁ STRÁNKA
název 
(x ) dobře vystihuje obsah práce, je věcný a stručný
( ) vystihuje obsah práce, avšak ne zcela jednoznačně, věcně a stručně 
( ) nevystihuje obsah práce 
cíle a hypotézy 
(x ) jasně formulované 
( ) nejasně formulované 
( ) chybí 
úvod a literární přehled 
( x) jasný a přehledný, vztahuje se k zadané problematice a obsahuje dostatečné množství informací, které shrnuje na přiměřené úrovni poznání v dané oblasti; kriticky hodnotí použité informace 
( ) nepřehledný – nelogicky členěný, bez kritické analýzy, avšak s dostatečným množstvím informací 
( ) příliš stručný (s nedostatečným množstvím podkladů) nebo nevýstižný a ke zpracovávané problematice se vztahuje pouze částečně 
použité informační zdroje založené zejména na 
(x ) původní zahraniční a domácí literatura
( ) učebnice, slovníky a monografie
( ) „šedá literatura“
použitá literatura 
(x ) v odpovídajícím rozsahu 
( ) v nedostatečném rozsahu 
materiál a metody 
(x ) jasné, přehledné a srozumitelné, nechybí nic podstatného, množství materiálu (pozorování, opakování v prostoru a čase) a použité metody jsou takové, že pomohou splnit vytčené cíle 
( ) jasné a srozumitelné, nechybí nic podstatného, ale množství materiálu je nedostačující 
( ) nesrozumitelné (není možno posoudit adekvátnost použitých metod a materiálu) nebo nedostatečně popsané 
( ) nevhodně zvolené metody, nemohou dát odpověď na vytýčené cíle 
výsledky
(x ) vhodně prezentované, odpovídají použité metodice, k vyhodnocení použity vhodné statistické metody, 
( ) zbytečně se opakující výsledky (např. dvojí prezentace v tabulkách i grafech), k vyhodnocení použity vhodné statistické metody 
( ) k vyhodnocení nebyly použity vhodné statistické metody 
( ) prezentace nedostatečná 

interpretace dat (diskuse) 
( x) odpovídající, autor prokázal dobrou znalost studované problematiky, vhodně cituje dostatečné množství literárních zdrojů 
( ) diskuse dat je nedostatečná (diskuse neodpovídá úrovni a rozsahu uvedených dat) 
( ) daty nepodložená, svým rozsahem neodpovídá zpracovaným datům a údajům, spekulace převládají nad fakty 
závěry 
(x ) práce má jasné a jednoznačné závěry, které jsou podloženy a odpovídají na cíle a hypotézy práce 
( ) závěry jsou sice přesné a podložené, ale úplně neodpovídají cílům práce, nebo některé cíle a hypotézy nejsou zmíněny 
( ) závěry nejsou podložené či nevycházejí z předkládané práce 

HODNOCENÍ PRÁCE - FORMÁLNÍ STRÁNKA 
obrázky a tabulky 
(x ) přehledné a obsahují dostatečné množství informací 
( ) nepřehledné, ale obsahují dostatečné množství informací 
( ) nejsou součástí textu
( ) nevyhovující 
text 
( ) formálně dokonalý 
(x ) bez větších formálních nedostatků 
( ) po formální stránce nevyhovující (nemá doporučené členění) 
jazyk 
(x ) odpovídá gramatické správnosti, možnostem a zvyklostem používání v odborném textu 
( ) částečně odpovídá gramatické správnosti, možnostem a zvyklostem používání v odborném textu 
( ) neodpovídá gramatické správnosti, možnostem a zvyklostem používání v odborném textu 
literatura 
(x ) citována bez chyb, jednotně, citace použité v textu odpovídají seznamu literatury  a způsob citací odpovídá mezinárodním nebo českým normám (méně než 5 chyb na práci) 
( ) citována s chybami, nejednotně, citace v textu neodpovídají seznamu literatury (chybějící nebo přebývající citace) 
obsažené informace jsou 
(x ) pro obor nové nebo rozšiřující poznání a v dostatečném rozsahu, mohou tvořit základ publikace v odborném vědeckém časopise 
( ) pro obor nové, ale samy o sobě nemohou tvořit základ publikace v odborném vědeckém časopise 
( ) jsou cenným potvrzením (aplikací) známých skutečností 
( ) jsou jen opakováním již známých skutečností bez nového přínosu 

V případě potřeby přiložte doplňující komentář. Slovní hodnocení je povinné v případě, že se oponent obhajoby osobně nezúčastní.

doplňující komentář přiložen  ANO (x ) NE ( ) 

Doplňující komentář

Práce na téma Hodnocení obsahu vody v odumřelých kmenech smrku ztepilého v NP Šumava je velmi zdařilá. Literární rešerše je obsáhlá. Ze široka popisuje problematiku přirozených disturbancí lesů, význam a vlastnosti tlejícího dřeva, až poté se věnuje vlhkosti dřeva a způsobu jeho měření. Osobně bych rešerši zkrátila, obecný úvod o funkcích lesa vynechala a nerozepisovala se tolik o disturbancích a více se zaměřila na tlející dřevo a vlhkost a s tím souvisejícím tématem požáru. Téma práce je zajímavé a v současné době i velmi aktuální. Nechá se předpokládat, že po loňském rozsáhlém požáru na území NP České Švýcarsko, zesílí tlak na neponechávání dřevní hmoty v porostech z důvodu domnělého rizika zahoření. Tuto problematiku bych v práci ještě více rozvedla, v závěru sice autor shrnuje, že dřevo obsahuje stabilní množství vody, které brání zahoření, avšak podrobněji, jaké hodnoty a podmínky pro vznik požáru jsou rizikové, není v práci zmíněno. Problematika by chtěla více rozebrat i v rešeršní části práce.

Popis lokality, metodiky měření je dostačující. Více bych uvítala popis porostu, chybí mi popis stromového patra, z práce není zcela jasné, zda je mateřský porost zcela odumřelý, či se v porostu nebo i jeho blízkosti vyskytují živé stromy. Dále jsem si u čidel pro měření vlhkosti nebyla jistá, zda se druhým rokem měření instalovaly na stejné kmeny, tuto informaci jsem v textu nezaznamenala.

Výsledky jsou prezentovány jasně. V diskuzi správně hodnotí a porovnává výsledky s dalšími studiemi. Na všechny stanovené cíle bylo řádně odpovězeno. Práci zakončuje povedené závěrečné shrnutí výsledků a problematiky. Z celé práce je patrné, že autor problematice rozumí, text je srozumitelný, autor si nastudoval velké množství literatury, kterou správně cituje.

V závěru práce autor uvádí, že tlející dřevo poskytuje stabilní vlhkost pro růst semenáčků. Toto nemůžu z vlastních pozorování a měření potvrdit – na ležících kmenech bez kontaktu se zemí nedochází k tak častému uchycování nových semenáčků, a pokud ano, tak mají větší mortalitu. Navíc kmeny, které autor zkoumal, jsou v prvotním stadiu rozkladu a nejsou semenáčky osidlovány takřka vůbec. Obecně semenáčky preferují kmeny ve větším stadiu rozkladu. 

Otázky k textu práce:

Str. 3: Zaměříme-li se na oblast Šumavy, můžeme zde pozorovat jedny z nejrozsáhlejších ploch přirozených a přírodě blízkých smrčin v rámci České republiky. Dají se tu najít takové porosty, které nebyly dosud ovlivněny člověkem téměř vůbec, nebo vůbec (Čada et al., 2016; Svoboda et al., 2010). Jedná se o porosty, kde je dominantní dřevinou smrk ztepilý (Picea abies). Ten může být doprovázen dalšími druhy dřevin jako je buk lesní (Fagus sylvatica), jeřáb ptačí (Sorbus aucuparia), bříza bělokorá (Betula pendula), javor klen (Acer pseudoplatanus), borovice blatka (Pinus uncinata) nebo jedle bělokorá (Abies alba) (Čížková et al., 2020). Tyto smrčiny jsou převážně vázány na supramontánní stupeň (950–1350 m n. m.), můžeme je ale pozorovat i v nižších polohách, kde se nacházejí na místech se specifickými abiotickými faktory (Slavík & Hejný, 1988), například v údolích s teplotní inverzí.

-	V NP Šumava určitě nemáme pouze smrčiny, bylo lepší jednotlivé typy lesů definovat např. podle Natury 2000 od nejvyšších poloh níže. Horské smrčiny, Podmáčené a rašelinné biotopy, acidofilní bučiny… V typických horských smrčinách se vyskytuje pouze smrk s příměsí jeřábu, ostatní dřeviny absentují. Horské smrčiny se na území NP vyskytují v nadmořské výšce nad 1150 m n. m., níže se jedná o bučiny. 

Str. 4: Biotičtí disturbanční činitelé 
Mezi hlavní biotické disturbanční činitele v evropských podmínkách patří hlavně býložraví savci, houby a hmyz (Jactel et al., 2009). 
Disturbance způsobené býložravými savci jsou dlouhodobé a významné. V našich lesích je pozorováno v průměru 15 % stromů z celkové obnovy, zničených těmito činiteli (Zpráva o stavu lesa a lesního hospodářství České republiky v roce 2021, 2022). Z býložravých savců je významný jelen evropský (Cervus elaphus), který působí škody především okusem, ohryzem a loupáním. Z malých savců jde o norníka rudého (Clethrionomys glareolus) (Zásady péče o Národní park Šumava, 2022), škody jím způsobené jsou především právě na mladých dřevinách, které hlodavci obecně napadají (Wingfield & Swart, 1994).

-	Tuto část bych vynechala, přímo nesouvisí s tématem práce. Pokud je již součástí práce, jak velký vliv na vývoj ekosystému má tento typ disturbancí v porovnání s abiotickými činiteli?   Mají tyto typy disturbancí zásadní vliv na změnu vývoje lesa v porostech, kde probíhal výzkum? Jaký je obecně vliv zvěře v horských smrčinách? Máte představu jak velké je poškození okusem u obnovy v NP Šumava a je toto poškození u všech dřevin stejné, nebo je u některých dřevin procento poškození větší? 

Str. 13: Důležitý je i výchozí stav stromu před samotným odumřením a podmínky, za kterých k odumření došlo (Krankina & Harmon, 1995). Proces rozkladu probíhá jiným způsobem např. v případě stojících smrkových souší v porovnání s ležícími smrkovými kládami (Storaunet & Rolstad, 2002). Strom, který odumřel v důsledku napadení hmyzem, může zůstat stát jako souše po relativně dlouhou dobu, zatímco strom atakovaný houbovým patogenem se může zlomit či vyvrátit v relativně krátké době po odumření (Storaunet & Rolstad, 2002).

-	Za jak dlouho dochází k rozpadu (zlomu) stojících souší v NP Šumava a jaké faktory to ovlivňují? 

Práce splňuje - nesplňuje požadavky kladené na magisterské práce předkládané na PřF JU,            a proto ji doporučuji – nedoporučuji k obhajobě. 

Práci hodnotím klasifikačním stupněm1 
VÝBORNĚ 	VELMI DOBŘE 	DOBŘE	NEDOSTATEČNĚ 

Datum: 17. 5. 2023………………					 Podpis oponenta: …………………..