Vyšetřování hemokultur - Šindelářová, Radka (Jihočeská univerzita, 2013)
Infekce krevního řečiště patří k nejzávažnějším patologickým stavům s často velmi těžkým až smrtelným průběhem, a proto je mikrobiologické vyšetřování hemokultur velmi důležité. Infekce krevního řečiště způsobují různé mikroorganismy ? bakterie, viry, paraziti a mykotická agens. Každý z nich v organismu vyvolává jinou reakci a klinický průběh. Hlavními cíli této bakalářské práce bylo seznámit se s možnostmi vyšetření infekcí krevního řečiště, osvojit si techniku zpracování hemokultur v bakteriologické laboratoři Nemocnice České Budějovice, a.s., na základě výsledků stanovit procento pozitivity za měsíce září a říjen 2012 a jaká agens a s jakou četností byla z pozitivních hemokultivačních lahviček zachycena. Teoretická část se zabývá vysvětlením základních pojmů, které jsou spojeny s infekcemi krevního řečiště a jejich komplikacemi. Dále jsem se zabývala možnostmi vyšetření v jiných laboratorních oborech - biochemii a hematologii, která jsou pro diagnostiku těchto infekcí velmi důležitá, a jejich význam je zejména v rychlosti získání výsledku. Hlavním vyšetřením je ale vyšetření klinické mikrobiologie, kdy kultivace agens, která tato onemocnění vyvolávají, jejich rychlá identifikace a určení citlivosti k antimikrobním látkám vede k urychlené a cílené léčbě. Poslední oddíl teoretické části jsem věnovala jednotlivým agens, která mohou infekce krevního řečiště způsobit. V praktické části je popsán postup, jakým byly hemokultury zpracovány. Nejprve se věnuji popisem preanalytické části vyšetření vzorku, které je velmi významné. Sem je zahrnut odběr a transport vzorku do laboratoře. Zdravotní personál, který odběr provádí, by měl být řádně ponaučen, jak při odběru postupovat, aby nedošlo ke kontaminaci vzorku a pacientovi tak nebyla zbytečně naordinována antibiotická léčba. Samotná analytická část vyšetření se prováděla v hemokultivačním systému Bact/ALERT 3D BioMérieux, jehož princip je založen na kolorimetrické detekci CO2, který vzniká při množení bakterií. Pokud přístroj vyhodnotil hemokultivační lahvičku pozitivně, byla dále zpracována - vyočkována na pevná média a byl zhotoven mikroskopický preparát. Výsledky výzkumu jsou zobrazeny pomocí jednoduché statistiky v grafech a přehledné tabulce. Ze stanovení procenta pozitivity, které vyobrazují grafy, je výsledek za měsíce září a říjen roku 2012 17 %. Dalším cílem bylo stanovení izolovaných agens. Tyto výsledky jsou v tabulce, kde jsem uvedla počet jejich zastoupení a jejich relativní četnost. Nejčastěji byly izolovány Escherichia coli, Staphylococcus epidermidis, Staphylococcus hominis a Staphylococcus aureus. Výsledky, ke kterým jsem v této práci dospěla, jsou podobné výsledkům v zahraniční literatuře. Výskyt Escherichia coli a koaguláza-negativních stafylokoků se uvádí v četnostech výskytu agens izolovaných z hemokultur na prvním místě. Při izolaci koaguláza-negativních stafylokoků je ale třeba zvažovat jejich výskyt jako možnou kontaminaci kožní flórou při odběru hemokultury. Během praktické části bakalářské práce jsem se blíže seznámila s provozem bakteriologické laboratoře a metodami její práce, včetně techniky zpracování hemokultur. Tyto činnosti jsou nezbytnou součástí diagnostiky infekčních onemocnění a léčby pacienta.
Investigation of blood cultures
Keywords: infekce krevního řečiště; původci infekcí krevního řečiště; sepse; vyšetřování hemokultur; bloodstream infections; agents of bloodstream infectious; sepsis; investigations of blood cultures