Rizika spojená s radiační expozicí při mammografickém screeningu a jejich porovnání s prospěšností mammorgafického screeningu - Hecht, Ondřej (Jihočeská univerzita, 2015)
V České republice (dále jen ČR) funguje již třináctým rokem mamografický screeningový program (dále jen MMG screening), který pomáhá odhalovat časná stadia zhoubných novotvarů prsu (dále je ZN), čímž podstatnou měrou přispívá k úspěšnosti léčby tohoto zákeřného onemocnění. Nepopiratelný přínos MMG screeningu je v ČR již dostatečně prokázán, ovšem kvůli špatné informovanosti, pověrám nebo prosté neochotě starat se o své zdraví je screeningový program využíván pouze o něco více než polovinou ženské populace. Jedním z důvodů neochoty žen tento program využívat je zajisté strach z dopadů záření, které se používá při mamografickém vyšetření. Cílem této práce bylo v první fázi objasnění vztahu mezi dávkou záření obdrženou během života ženy využívající screeningový program a zvýšenou pravděpodobností incidence zhoubného novotvaru způsobenou indukováním tumoru účinkem ionizujícího záření. V druhé fázi potom porovnání šance na odhalení ZN v prvním klinickém stadiu u ženy MMG screening pravidelně využívající a u ženy MMG screening nevyužívající. Pro zjištění konkrétních obdržených dávek bylo provedeno měření na jednom screeningovém pracovišti v západních Čechách. Sledovány byly tři věkové kategorie žen ve věku od pětačtyřiceti do devětapadesáti let. Sledována byla jednak průměrná dávka obdržená při klasickém mamografickém vyšetření a jednak dávka obdržená při tzv. doplňujícím mamografickém vyšetření. Tyto hodnoty byly podrobeny statistickému šetření za účelem zjistit, zda dávka obdržená při mamografii je závislá na věku pacienta. V teoretické části jsou uvedeny základní principy MMG screenignu a mamografie jako takové, dále použité statistické metody a především přístupy ke stanovení rizika plynoucího z ionizujícího záření. Jako hlavní zdroj informací pro stanovení rizika byla použita doporučení ICRP Publikace 103 z roku 2007 a z ní vyplývající závěry. V praktické části bylo prokázáno, že průměrná dávka obdržená při klasické mamografii je na věku ženy nezávislá. U doplňující mamografie toto prokázáno být nemohlo vzhledem k malému souboru dat a široké škále naměřených hodnot. Hlavní hypotéza, tedy že přes nevýhody ve formě zvýšené možnosti indukce tumoru je MMG screening výhodné využívat, byla potvrzena.
Hazards connected with radiation exposure during a mammographic screening examination and their comparison with mammographic screening benefits.
Keywords: Aproximate glandular dose; indukce tumoru; mamografický screening; zhoubný novotvar prsu; Approximate glandular dose; tumor induction; the screening mammography programme; malignant breast neoplasm