Kvalita života u pacienta po katétrové ablaci - Kocmichová, Jana (Jihočeská univerzita, 2014)
Teoretická východiska Katétrová ablace je výkon zaměřený na cílené odstranění nebo poškození oblasti, která způsobuje vznik arytmie. Tento výkon se začal používat na přelomu 80. a 90. let, protože bylo zjištěno, že léčba antiarytmiky je drahá a léky se musí užívat celý život. Díky její vysoké úspěšnosti a nízkému riziku komplikací se využívá v léčbě supraventrikulárních tachyarytmií. V současnosti se úspěšnost pohybuje okolo 75 % a někdy je nutné výkon opakovat, aby se dosáhlo požadovaného efektu. Cíle práce První cíle měl zjistit, zda u pacientů po prodělané katétrové ablaci došlo ke změně v jejich osobním a pracovním životě. Druhým cílem bylo zmapovat, které oblasti pacientova života byly léčbou pomocí katétrové ablace ovlivněny. Třetí cíl zjišťoval rozdíly v pacientově životě před katétrovou ablací a po katétrové ablaci. Výzkumné otázky V1: V jakých oblastech svého života jsou pacienti nejvíce omezeni? V2: Jaké změny nastaly po katétrové ablaci v jejich životě? Metodika Výzkumná část diplomové práce byla realizována pomocí kvalitativního šetření, provedeného za pomoci polostrukturovaného rozhovoru s pacienty trpícími arytmií. Celkem bylo osloveno 9 respondentů, z nichž 5 bylo mužského pohlaví a 4 pohlaví ženského. Získané informace byly zpracovány pomocí programu Atlas.ti. Výsledky jsou prezentovány sítěmi vytvořenými v tomto programu. Výsledky Pomocí získaných dat od dotazovaných respondentů trpících arytmií lze odpovědět na stanovené výzkumné otázky. První výzkumná otázka byla zaměřena na to, v jakých oblastech svého života jsou pacienti nejvíce omezeni. Prostřednictvím polostrukturovaného rozhovoru bylo zjištěno, že nejvíce omezovanou oblastí je osobní život. Kdy arytmie působí svým respondentům nejvíce potíží při sportovních aktivitách. Kvůli svým zdravotním potížím většina respondentů své sportovní aktivity omezila nebo se jich úplně vzdala ve prospěch svého zdraví. Další problémy působí při vykonávání fyzické námahy a při fyzické zátěži. Té se také oslovení respondenti raději vyhýbají. Respondenti jsou také omezováni při výkonu své pracovní činnosti, kdy hlavní příčinou jejich potíží je psychické vypětí, psychická zátěž způsobující příznaky arytmií u jednotlivých respondentů. Druhá výzkumná otázka zjišťovala, jaké změny nastaly po katétrové ablaci v jejich životě. Změny, které nastaly, se týkaly oblasti péče o rodinu a o domácnost, ve které mohou vykonávat více činností. Kdy se respondenti mohou více věnovat své rodině, od které jsou podporováni v léčbě. Objevilo se celkové zlepšení jejich zdravotního stavu, umožňující lepší zapojení do běžného života. Nejčastěji uváděnou oblastí změny byla oblast sportu. Kdy v době po katétrové ablaci se respondenti ke svému koníčku začali postupně vracet. Závěr V práci jsou podrobně popsány omezení, která arytmie svým respondentům působí a dále také změny ke kterým po prodělané katétrové ablaci u jednotlivých respondentů došlo a které se vyskytly. Výsledky lze využít v praxi při edukaci pacientů, které čeká výkon katétrové ablace a o následných opatřeních pomocí zpracované myšlenkové mapy.
Quality of life in patiens after catheter ablation
Keywords: Arytmie; Katétrová ablace; Kvalita života; Arrhythmia; Catheter ablation; Quality of Life