Stanovení míry ošetřovatelské zátěže a optimálního počtu ošetřovatelského personálu na vybraných standardních odděleních nemocniční lůžkové péče - Stachová, Klára (Jihočeská univerzita, 2018)
Současný stav: Vzdělaná a kvalifikovaná sestra může plně vykonávat svoji práci, poskytnout a uspokojit klientovi bio-psycho-socio-spirituální potřeby, pouze v případě, pokud jsou pro ni vytvořeny optimální pracovní podmínky, tedy zajištěn optimální počet ošetřovatelského personálu. Cílem studie bylo určit optimální počet ošetřovatelského personálu na Chirurgickém oddělení vybrané nemocnice kraje Vysočina, a to prostřednictvím standardizované metodiky Pochylé a Pochylého (1999 a 2008). Metodika a výzkumný soubor: Výzkum byl realizován kvalitativně kvantitativní metodou. První fáze výzkumu probíhala technikou hloubkových rozhovorů se sestrami Chirurgického oddělení standardního typu vybrané nemocnice kraje Vysočina. V druhé fázi výzkumu bylo vybráno 26 speciálních ošetřovatelských výkonů, které byly rozděleny do čtyř tematických oblastí. Celkem bylo provedeno 520 náměrů a byly stanoveny průměrné doby pro speciální ošetřovatelské výkony. V třetí fázi výzkumného šetření byly stanoveny průměrné hodnoty ošetřovatelské péče na jednoho pacienta hospitalizovaného na chirurgickém oddělení za 12 hodin. Denní snímky výkonů byly prováděny během 14 dnů (pondělí-neděle). V poslední fázi výzkumu byly stanoveny optimální počty ošetřovatelského personálu na vybraném Chirurgickém oddělení a jejich kvalifikační zastoupení. Výsledky: Provedením a zpracováním výzkumného šetření byla zodpovězena výzkumná otázka i všechny tři hypotézy. Z výsledků výzkumného šetření vyplývá, že existují statisticky významné rozdíly v průměrné hodnotě základní i speciální ošetřovatelské péče. V první týdnu měření bylo na oddělení průměrně hospitalizováno 21 pacientů. Průměrná celková doba ošetřovatelské péče u tohoto počtu pacientů za 12 hodin činila 3585 minut, z toho bylo 1027 minut na základní ošetřovatelskou péči a 1718 minut na speciální ošetřovatelské výkony. V druhém týdnu měření bylo na oddělení průměrně hospitalizováno 24 pacientů. Průměrná celková doba ošetřovatelské péče u tohoto počtu pacientů za 12 hodin činila 3647 minut, z toho 1036 minut na základní ošetřovatelskou péči a 1675 minut na speciální ošetřovatelské výkony. Statistiky významné rozdíly potvrdily i v průměrných dobách speciálních ošetřovatelských výkonů. Nejdelší průměrná doba byla naměřena u výkonů příjem, propuštění, přeložení pacienta, úmrtí 14,31 min. a nejkratší u výkonu aplikace léku do tělních dutin 0,5 min. Na základě výzkumného šetření bylo zjištěno, že na námi zvoleném pracovišti je počet pracovníků na 12 hodinovou směnu optimální. Doporučený počet pracovníku na denní směnu je 5, skutečný 5,4. Závěry a využití pro praxi: Výstupem této práce je doporučení pro management ošetřovatelské péče týkající se problematiky získávání a udržení optimálního počtu ošetřovatelského personálu.
Setting the measure of nursing strain and optimal number of nursing staff at selected standard hospital wards
Keywords: Chirurgie; kvantifikace ošetřovatelské péče; ošetřovatelská zátěž; ošetřovatelský personál; sestra; Surgery; quantification of nursing care; nursing strain; nursing staff; nurse