Kvalita života u pacientů s CHOPN - Klímová, Pavlína (Jihočeská univerzita, 2014)
Teoretická východiska Chronická obstrukční plicní nemoc patří mezi nejzávažnější onemocnění v populaci. Prevalence CHOPN je předpokládaná až na 7,7 %. Jak je již z názvu patrné, je to chronické onemocnění, které je charakteristické typickými příznaky, mezi které patří zejména kašel, expektorace a výrazná dušnost. Tyto příznaky se mohou v průběhu onemocnění značně zhoršit nad svou běžnou úroveň, což nazýváme exacerbací. Přítomnost nepříjemných dýchacích obtíží vede k ovlivnění různých životních oblastí, dochází k omezení jedince při vykonávání každodenních aktivit. Ovlivněna je i psychika nemocného s možným výskytem úzkostí nebo depresí. V konečném důsledku u nemocného dochází k významnému zhoršení subjektivně vnímané kvality života. Cíl práce Cílem této práce je zjistit, v jakých oblastech ovlivňuje CHOPN kvalitu života. Hypotézy H1: Pacienti s CHOPN pociťují dýchací obtíže. H2: Pacienti s CHOPN pociťují omezení v oblasti běžných denních činností. H3: Pacienti s CHOPN pociťují omezení v oblasti tělesné aktivity. H4: Pacienti s CHOPN pociťují omezení v sociální oblasti. H5: Pacienti s CHOPN prožívají negativní pocity. H6: Pacienti s CHOPN pociťují svou kvalitu života jako špatnou. Metodika Výzkumná šetření byla realizována na základě kvantitativního šetření v rámci grantového projektu číslo 120/2012/S "Odraz kvality života v ošetřovatelství". Pro sběr dat bylo využito kvantitativní metody, výzkumné šetření se uskutečnilo pomocí techniky dotazníku. Byly použity dva dotazníky, a to specifický standardizovaný dotazník St. George's Respiratory Questionare Czech (SGRQ) a generický standardizovaný dotazník WHOQOL 100. Dotazníky byly distribuovány osobám s diagnózou chronické obstrukční plicní nemoci. Výběrový soubor byl sestaven kvótním výběrem, který byl dodržen. Kvóty zde tvořila diagnóza CHOPN a pohlaví respondentů. Zastoupení mužů a žen bylo stanoveno na 500 osob, z toho 294 mužů a 206 žen. Výzkumný soubor tvořilo 296 mužů a 207 žen, celkem tedy 503 respondentů. Šetření probíhalo oslovením praktických lékařů, specializovaných ambulancí a lůžkových pneumologických oddělení. Výsledky Výsledky byly zpracovány pomocí statistického programu SASD (statistická analýza sociálních dat). Výsledky je možné rozdělit do tří okruhů. Nejprve na výsledky charakterizující strukturu výzkumného souboru, poté na výsledky graficky znázorněné a v poslední řadě na výsledky zpracované pomocí popisné statistiky. Poslední dva okruhy obsahují výsledky z obou užitých dotazníků. Výsledky nám umožnily získat informace o vnímání dýchacích obtíží nemocnými, o oblasti běžných denních činností, o obtížích v oblasti pohybu, o sociální oblasti, o prožívání negativních pocitů a o subjektivním vnímání kvality života. Na základě výsledků byly stanovené hypotézy vyhodnoceny takto: H1: Pacienti s CHOPN pociťují dýchací obtíže potvrzena, H2: Pacienti s CHOPN pociťují omezení v oblasti běžných denních činností potvrzena, H3: Pacienti s CHOPN pociťují omezení v oblasti tělesné aktivity nepotvrzena, H4: Pacienti s CHOPN pociťují omezení v sociální oblasti nepotvrzena, H5: Pacienti s CHOPN prožívají negativní pocity potvrzena a H6: Pacienti s CHOPN pociťují svou kvalitu života jako špatnou nepotvrzena. Závěr Práce poskytuje komplexní pohled na oblasti, jež ovlivňují kvalitu života u pacientů s chronickou obstrukční plicní nemocí. Může být využita nejen pro zdravotní sestry, ale též pro celý multidisciplinární tým, který o pacienta pečuje. Práci lze také využít jako studijní materiál pro studenty ošetřovatelství. Výsledky výzkumného šetření budou dále prezentovány na konferencích a publikovány v odborných časopisech.
Quality of life in patients with COPD
Keywords: Chronická obstrukční plicní nemoc; Kvalita života; Pacient; Ošetřovatelství; WHOQOL 100; SGRQ; chronic obstructive pulmonary disease; quality of life; patient; nursing; WHOQOL 100; SGRQ