Zdravotně sociální problematika dětí s velmi nízkou porodní hmotností v období od propuštění z nemocničního zařízení do věku dvou let - Rybáková, Štěpánka (Jihočeská univerzita, 2012)
V současné době roste počet novorozenců s velmi nízkou porodní hmotností, díky moderním technologiím a rozvoji vědy stoupá procento těch, které se daří zachránit. Při řešení problému předčasného narození je nutné zohlednit medicínské, sociální, psychologické i ekonomické aspekty. Proto není v současné době jedinou diskutovanou otázkou jen prostá záchrana života předčasně narozeného dítěte, ale pozornost se přesouvá k zajištění co nejvyšší kvality života a zdraví. Stará se o to multidisciplinární tým odborníků, jejichž role je v týmu nezastupitelná a jejich spolupráce nezbytná pro další kvalitní tělesný i duševní vývoj dítěte. V tomto týmu má důležitou roli i ordinace pediatrického odborníka včetně zdravotní sestry a kvalitní následná péče o dítě s velmi nízkou porodní hmotností propuštěné do domácí péče. Pro práci byly definovány následující cíle. Zjistit, jakým způsobem se sestry podílí na ošetřovatelské péči o děti s velmi nízkou porodní hmotností v ordinaci praktického dětského lékaře. Zjistit, zda edukace ze strany sestry je dostačující pro rodiny s těmito dětmi. Zjistit, jaké jsou nejčastější zdravotní komplikace u dětí s velmi nízkou porodní hmotností v ordinaci praktického dětského lékaře. Zjistit, jaký vliv na rodinu mají děti s velmi nízkou porodní hmotností po stránce psychosociální a ekonomické. Pro splnění cílů byly stanoveny tři výzkumné otázky. Která z rolí sestry se nejvíce podílí na ošetřovatelské péči o děti s velmi nízkou porodní hmotností v ordinacích praktického lékaře? Vnímají rodiče edukační činnost terénní sestry jako přínos při řešení problematiky dětí s velmi nízkou porodní hmotností? Ohrožuje narození dětí s velmi nízkou porodní hmotností psychosociální a ekonomickou stabilitu rodiny? Teoretická část práce předestřela aktuální poznatky v péči o předčasně narozené děti v pediatrických organizacích, zdůraznila důležitost základních předpokladů zdárného vývoje, jako je výživa, přizpůsobený očkovací plán a odlišnosti multidisciplinární péče, vysvětlila role sestry a nastínila základní problémy, které může předčasné narození v rodině způsobit. Praktická část byla zaměřena na kvalitativní výzkum. Data byla získána za pomoci hloubkového strukturovaného rozhovoru s matkami dětí s velmi nízkou porodní hmotností, které v době rozhovoru dosáhly běžného věku dvou let, a zdravotními sestrami. Rozhovor byl doplněn pozorováním. Výsledky výzkumu ukázaly, že jak matky, tak sestry vnímají potřebu specializované péče o předčasně narozené děti, prokázalo se ale, že vnímají rozdílně význam sestry a její hlavní role v této péči. Výzkum nastínil oblasti, na kterých je nutné dále pracovat pro zlepšení péče i vztahu matek k personálu pediatrické ordinace, prokázal nutnost dalšího vzdělávání sester a aplikaci takto získaných poznatků v denní práci, zdůraznil význam interdisciplinární následné péče o předčasně narozené děti a potvrdil předpoklad, že narození dítěte s velmi nízkou porodní hmotností je výrazným zásahem do života rodiny, především psychosociální oblasti.
Health and social issues in children with very low birthweight during the period from hospital discharge to two years of age
Keywords: ošetřovatelská péče; ordinace PLDD; dítě s velmi nízkou porodní hmotností; předčasně narozené dítě; interdisciplinární péče; role sestry; Nursing Care; paediatric practitioner's surgery; child with very low birt weight; prematurely born child; interdisciplinary care; nurse's roles