Histologické vyhodnocení parazitární zátěže na modelu Myoxocephalus scorpius a Gymnocanthus tricuspis - Trichodina spp. - Komendová, Klára (Jihočeská univerzita, 2014)
Hlavní náplní práce bylo studium parazitace žaber vranky mořské (Myoxocephalus scorpius) a vranky severní (Gymnocanthus tricuspis) parazitované nálevníky Trichodina spp. Studované vzorky žaber pocházely z ryb odchycených v roce 2011 a 2012 v centrální části Svalbardu (Špicberky), převážně v zátoce Petuniabukta, ve kterých byli také identifikováni parazitičtí endohelminti. Ke kvantifikaci nálevníků byly použity histologické a mikroskopické metody a výsledky byly srovnány s údaji o kondici hostitele a s nálezy endohelmintů. Hlavním cílem práce bylo potvrdit či vyvrátit hypotézu, že množství nálevníků Trichodina spp. koreluje s intenzitou parazitace hostitele endohelmity a že se vyšší celkový stupeň parazitce odráží sníženou kondici ryb. Dalším cílem bylo zdokonalit se v histologické technice, která zahrnuje fixaci, zalévání, krájení a barvení tkáně a také si osvojit metodu mikroskopické diagnostiky. K vlastní laboratorní analýze byl použit cenný materiál obsahující žábra mořských vranek. Mořské vranky byly loveny pomocí tenatových sítí nebo při potápění a následně u nich byla změřena jejich délka, celková hmotnost, hmotnost gonád a hmotnost jater. Pomocí parazitologické pitvy se odebraly žábry, které byly, společně s nalezenými endohelminty, pečlivě fixovány pro pozdější histologické vyšetření a označeny. Mezi nalezenými endohelminty byla tasemnice Diplocotyle olrikii (Cestoda: Spathebothriidea), plerocerkoidy Tetraphyllidae gen. spp., střevní motolice Podocotyle atomon (Digenea: Opecoelidae) a larvy hlístic (Nematoda: Anisakidae). Z odebraných žaber se zhotovily histologické preparáty.Preparáty byly prohlíženy mikroskopem Olympus BX51 a Olympus CX 21 s použitím objektivu 20x a 40x. Trichodiny a endohelminti byli kvantifikováni a počty zaznamenány do tabulek společně s parametry chycených ryb a vypočítanými kondičními koeficienty. Ke stanovení kondice hostitelů byly použity kondiční koeficienty GSI (gonadosomatický index), LSI (hepatosomatický index) a KK (koeficient kondice). Pro zjištění korelace mezi množstvím jednotlivých parazitů, druhové příslušnosti a pohlaví ryb byla provedena analýza hlavních komponent (PCA) v programu Canoco for Windows.Z ordinačního diagramu byla zřejmá pozitivní korelace mezi všemi kategoriemi parazitů. Mezi tasemnicemi, motolicemi a hlísticemi byla korelace nejtěsnější. Trichodiny byly od endohelmintů značně odchýleny, avšak byla zde patrná pozitivní korelace s hlísticemi. Naproti tomu motolice a tasemnice s trichodinami téměř nekorelovaly.Druhé statistické testování bylo provedeno ve statistickém programu R, kde se testovaly závislosti indexů kondice na množství parazitů společně s druhovou příslušností a pohlavím ryb. Z výsledků vyplynulo, že přítomnost parazitů neměla na kondici ryb zjevný negativní vliv, naopak kondiční koeficienty se zvyšovaly s narůstajícím počtem parazitů.Je pravděpodobné, že použité indexy nebyly zcela ideálními ukazateli kondice, neboť se v nich odráží především velikost (a přeneseně tím i stáří) ryby. Rozdílné výsledky vyšly u koeficientu kondice (KK), který ukázal trend k negativní závislosti s trichodinami a endohelminty. Tento trend však nebyl statisticky průkazný.
Histological evaluation of the parasitic load using the model Myoxocephalus scorpius and Gymnocanthus tricuspis - Trichodina spp.
Keywords: Myoxocephalus scorpius; Gymnocanthus tricuspis; Trichodina spp.; endohelminti; gonadosomatický index; hepatosomatický index; koeficient kondice.; Myoxocephalus scorpius; Gymnocanthus tricuspis; Trichodina spp.; endohelminths; gonadosomatic index; hepatosomatic index; coefficient condition.